Fortællingen om Tousgård er historien om Brabrands udvikling fra landbrugsområde til tæt bebygget bydel. Gennem næsten 200 år har ”Den hvide gård med den røde lade” ligget midt i ”orkanens øje”. Nu har Brabrand-Årslev Lokalhistoriske Arkiv samlet gårdens omskiftelige historie.
Masser af billeder blev starten på det omfattende projekt, der nu foreløbig er endt med en udstilling og et nyudgivet hæfte om Tousgaard – gennem mange år den størst og måske mest betydningsfulde gård i Brabrand.
Billeder af det smukke bakkede landskab med en imponerende udsigt over ådalen og Brabrand Sø. Billeder af markerne der gradvis blev bebygget med boligblokke – og billeder af de utallige aktiviteter der gennem årene foregik i Tousgaard.
Eller ”Den hvide gård med den røde lade” som de lokale døbte gården omkring 1970.
Fra slutningen af 1920´erne til 1961 var Tousgaard den største gård i Brabrand-Årslev Kommune. Da blev gården opkøbt af Brabrand Boligforening.
Brabrand-Årslev Kommune havde voldsomme vækstplaner, og sognerådet satte sig i 1958 at skabe en by på størrelse med Vejle. Her kom Brabrand Boligforening til at spille en central rolle.
Mens markerne med den smukke udsigt stadig blev dyrket nogle år endnu, rykkede arkitekt Knud Blach Petersen sammen med sin kollega Mogens Harbo ind på Tousgaard og tegnede løs på det, der skulle blive til Gellerupparken.
Mangfoldigt kultursted
Pernille Helberg Stentoft og Lars Nikolajsen har samlet fortællingen om Tousgaard, der på mange måder også er fortællingen om den kolossale omdannelse af Brabrand fra landbrugssamfund til en bydel for mange tusinde mennesker.
I over et år har de arbejdet på projektet, der trækker på mange menneskers fotos, oplevelser og erindringer fra tiden på og med Tousgaard. Det gælder blandt andre Esben Trige, som i 2022 samlede udstillingen ”Blik for Tousgaard”. Andre bidragydere er blandt andet Helle Hansen, Anett Christiansen, Karsten Nielsen, Vibeke Harsberg, Bo Sigismund, Elsebeth Krogh og Ruth Johansen.
![](https://i0.wp.com/gellerup.nu/wp-content/uploads/2024/09/Tousgaard-bygget-uden-om.jpg?resize=1080%2C721&ssl=1)
Som luftfotoet viser, blev Gellerupparken og Toveshøj opført rundt om Tousgaard, der blev liggende midt i de nye boligområder – med Edwin Rahrs Vej strømmende gennem den tidligere gårdsplads. Foto: Arkiv.dk
Dertil kommer utallige årgange af Brabrand Boligforenings beboerblad Skræppebladet, hvor man har kunne læse om det mangfoldige kultursted, Tousgaard fra omkring 1970 udviklede sig til.
Allerede mens Knud Blach Petersen og hans kolleger sad og tegnede på den anden side af det, der dengang hed Ryvej – og siden blev til Edwin Rahrs Vej – begyndte der at ske en masse i ”den røde lade” på den anden side af vejen.
Håndbryggere sørgede for 400.000 liter øl
Her rykkede Haandbryggerlauget af 1970 som den første forening i Gellerupparken ind og nåede i de knap 50 år på stedet at brygge over 400.000 liter øl.
Tousgårdens Venner blev stiftet i 1977 og stod for utallige bankospil, loppemarkeder, folkekøkkener og fastelavnsfester. Og senere var der koncerter med tidens store navne som The Sandmen, Peter A.G., Johnny Madsen og Lars Lilholt.
Det gik forrygende i en del år, indtil beboersammensætningen i Gellerupparken begyndte at ændre sig. Et arrangement med Steffen Brandt blev så vidt vides det sidste. Der dukkede kun tre tilhørere op til koncerten med den senere legendariske TV2-forsanger.
Videbegærlighed og indlevelse
Inspirationen til projektet opstod i mødet mellem byvandrer Pernille Helberg Stentoft og folkene i Brabrand-Årslev Lokalhistoriske Arkiv.
![](https://i0.wp.com/gellerup.nu/wp-content/uploads/2024/09/Tousgaard-1952-55.jpg?resize=1080%2C679&ssl=1)
Tousgaard som den så ud i 1952-55, hvor gården stadig var Brabrands største og driftigste landbrug. Foto: Arkiv.dk
Pernille Helberg Stentoft havde i flere år med stor entusiasme og indlevelse taget skoleklasser fra hele Brabrand med rundt i Gellerup og fortalt historier og hændelser fra området.
”Videbegærligheden og indlevelsen, som samarbejdet udviklede, var en stor inspiration at arbejde videre på,” skriver Lars Nikolajsen og Pernille Stentoft i hæftet ”Den hvide gård med den røde lade”, der netop er udkommet.
Desuden er der kommet en spændende udstilling ud af arbejdet. Den kan opleves på Gellerup Museum, ”Danmarks højeste museum”, på Gudrunsvej 16, 6.th.
”Tak til børnene i skoleklasserne på Ellehøjskolen, Engdalskolen, Sødalskolen og Klubberne i Gellerup, og til alle dem der var med før dette og hvis fotos i høj grad har været med til at skabe energien bag dette projekt,” skriver de to forfattere blandt andet. De har haft kolossale mængder af materiale til rådighed, og det er der kommet en omfattende, detaljerig fortælling ud af.
Beboere valgte at bevare Laden
Da Aarhus Kommune færdiggjorde den første helhedsplan for Gellerupparken og Toveshøj, var Tousgaards skæbne egentlig beseglet. Tanken var, at ”Den røde lade” nord for Edwin Rahrs Vej skulle jævnes med jorden, og i stedet var området et byggefelt, hvor udviklere kunne bygge nyt.
![](https://i0.wp.com/gellerup.nu/wp-content/uploads/2024/09/Ryvej-ca-1970.jpg?resize=1080%2C823&ssl=1)
Da den nuværende Edwin Rahrsvej omkring 1970 stadig hed Ryvej og var en ret smal passage gennem Tousgaarden. Foto: Arkiv.dk
Men beboerne i Toveshøj ville det anderledes. Planen var egentlig, at beboerne som en del af helhedsplanen skulle have et nybygget beboerhus – men i 2014 foreslog formand for afdelingsbestyrelsen, Anett S. Christiansen, at man i stedet renoverede den gamle lade. Og sådan blev det.
”Da beboerne stemte om projektet, var der stort flertal for at beholde Laden. Det sted er en vigtig del af områdets identitet. Alle kender det sted. Der var i forvejen et stort ejerskab til Laden som vores beboerhus,” fortæller Anett S. Christiansen.
På den anden side af Edwin Rahrs Vej ligger stadig det hvide stuehus, der ligeledes har levet en omskiftelig tilværelse. Da Brabrand Boligforening mellem 1978 og 2011 havde administration i bygningerne, blev der flere steder bygget til. Og siden blev de til Foreningernes Hus – og er nu midlertidigt fritidsklub for Gellerups unge.
A. Enggaard har forkøbsret på arealerne, hvor man håber at håber at kunne opføre erhvervsbyggeri. Om ”Den hvide gård” overlever i den proces, vil tiden vise.